Sibirskoj dalaj

Sibirskoj dalaj, ali ješšo Polnošnoj dalaj — samomahonjkoj po talmaju ji glybine dalaj na Zeme-toj, čo pliupuvatsa polniakom v polnošnym plavoburkalu-tem, mežu Jewrazijoj da Polnošnoj Merikoj dyk.

Talmaj jetovo dalaja vo 14,75 miljonov tju², vobojma vologi — 18,07 mln tju³. Seriodnia glybina — 1225 ju, a samokliašša glybina — 5527 ju, dyk jeto vo Grenlanskoj golome-toj. Boljšu postatj valdaja kokoriny zajmuvajut otmelj-ta (bole 45 % kokoruny dalaja-tovo) da podvoložny vukrajiny tivov (do 70 % talmaja kokoriny). Dalaj jetot rozdoliajut na tri kliaššy vodokraja: Arhtišna, Polnošno-Jewropskoj da Kanadskoj vologopuššy-te. Jiz-za koljnomu zemepisannomu vurynu liodnoj krov-tot po seriodke dalaja shoranivatsa na vesj god, odnako ju bezotstupno drigatsa dyk.

So Sibirskim dalajem-tem rubežutsa zemi Daniji (Grenlandija), Jislandiji, Kanady, Norvegiji, Rosseji da Sosparennyh Merikanskih Deržavkov.