Guljdioha

Guljdioha — nasledok guljdennia sibirskovo da rossejskovo krasnoslovnyh govorov-teh. Shoža s trasiankoj (belarusko-rossejskoj guljdiohoj) da suržykom-tem (ukrajinsko-rossejskoj guljdiohoj), odnako toježe buvali ji vošraki guljdennia sibirskovo s ukrajinskim da belaruskim govorami-temi (vosobno jeto bylo zyrno v staryh rečalovah Sibirskoj Vikipeddi). Kako ji guljdiohi v družnyh govorah, de jesj krasnoslovna kolyb, ššytatsa gogošnym govorom nenačotannyh liudiov dyk.

Vosobnosi
Podatno ot bajnika-tovo, jevonna ali jejna guljdioha mogiot jimatj rozny vosobnosi:
 * Korystovanne cerjkovnoslovianšynov (čom rossejskoj ji perepolnennoj dyk) zamesto voshodnoslovianskih slovov
 * sib. do tia // gul. k te // ros. k tebe
 * sib. jiskušytj // gul. soboloznitj // ros. soblaznitj
 * Korystovanne jota /j/ v dejeslovah da primetnikah tama, de voni ne do dvoru dyk
 * sib. žahat // gul. žahajet // ros. prygajet
 * sib. voljgotna // gul. voljgotnaja // ros. svobodnaja
 * Korystovanne volodešnyh prinazyvnikov-teh jevonnoj, jejnoj da jihnioj kako ličnosnyh-teh:
 * sib. jevonnoj // gul. vo // ros. jego
 * sib. jihnioj // gul. jih // ros. ih
 * Korystovanne dejeprislovviov v ššasnym vremiu
 * sib. kotory dejut // gul. dejuššy // ros. delajuśije
 * Korystovanne nesibirskih pristavkov, podstavkov da podkonečnosiov
 * sib. rozšyrenne // gul. rasšyrenne // ros. rasširenije
 * sib. petj liudiov // gul. petj liudej // ros. piatj liudej
 * sib. desetj mčolov // gul. desetj mčol // ros. desiatj pčiol
 * sib. korystovat // gul. korystujet // ros. ispoljzujet
 * «Sibirizacyja» rossejskih slovov, koda jimajutsa posibirski korogi dyk
 * sib. bezzastupnoj // gul. bezzaššytnoj // ros. bezzaśitnyj
 * sib. adali // gul. vsio rovno // ros. vsio ravno
 * Pri pisjme: korystovanne rossejskih verov priamopisannia (busovo nefonetišnyh) zamesto sibirskih-teh
 * sib. žysj // gul. žisj // ros. žiznj
 * sib. voljgotnovo // gul. voljgotnogo // ros. svobodnogo
 * Pri vygovorenni: naznikanne sibirskih verov peredači slovov-teh. Siudy petatsa perehod [dž], [žd], [dz] da [zd] v poprosty [ž] ali [z]; [kt] v [ht] ji v.t.
 * sib. jemozia // gul. jemodzi // ros. emodzi
 * sib. prahtišnoj // gul. praktišnoj // ros. praktičeskij

Korystovanne
Guljdiohoj busovo korystovutsa liudiny, kaki v dadennoj mig učejut sibirskoj govor-to, poskoku jimia ne hvatat slovnišnovo pripasu da znanniov verov sibirskoj gramatiki-toj dyk. Bajniki sibirskovo mogut korystovatjsa jej pri botanni s bajnikami rossejskovo, kaby voni mogli jih prostej vrubatj dyk.

Guljdioha da cerjkovnoslovianski rečalovy
Začinavšy s 17-vo stogoddiu, sibiriaki pisyvut guljdiohoj mežu cerjkovnoslovianskim da sunturnym sibirskim. Kotory-te sibirski slovy, a toježe prijavlenni nonešnioj sibirskoj govorogorodki-toj, močno vuzyritj v rečalovah načotannyh sibiriakov dadennyh vremiov (pav. 3).

Guljdioha da sibirski starožyljski pogovorki
S cegu zyrennia bajnikov sibirskovo krasnoslovnovo govora-tovo, nonešni rozgovorny sibirski pogovorki-te prijavliajutsa guljdioha mežu čistym sibirskim da krasnoslovnym rossejskim. Voni po ranešnomu korystovut dorodno tutomnih sibirskih slovov, odnako po-pod mogutnoj šebarčoj rossejskovo govora-tovo da pišut sotvetno dyk.