Sibirskoj Daljnoj Voshod

Sibirskoj Daljnoj Voshod, ali Daljnovoshodna Sibirj — vosobnoj kraj v supoje Sibiri-toj, samovoshodna jejna postatj dyk. Jo supojut voblasi vodopuššov vumkov-teh, kaki begut v Tihoj dalaj, a ješšo Sahalinskoj seriodyš, Kuriljski seriodyšy, Vrangelevskoj seriodyš, Komandorski ji Šantarski seriodyšy.

S doseljnyh vremiov do začalu lokčennia
V 1—2 tyššogodde do n. e. v Priamurre-tem žyli-žyrovali plemiony dahurov, tungusov, giliakov, udehejcov, mangunov, oročov, goljdov ji družnyh. Voni vse zadejevalisia zverovanniom da balykovanniom. Samodoseljny selennia v Primorre-tem, čo otnosiut ko vremiu starokamennovo veku, byli syskanny na vurynu tamerišnovo Nahodkinskovo gorodu-tovo. Kamčatka-ta v kamennym veke byla zaseliona koriakami, ajnami ji jiteljmenami. V 19 stogodde začalosia zaselennie Kamčatki lamutami-temi.

17 stogodde
V 1582 začalosia jeriomino povojevanne Sibiri-toj, koda v Sibirj prijdali kozaki-te, čo stali potom vodna jiz postatiov sibirskovo narodu-tovo. Kozaki-te v 1632 postavivšy Jakutskoj gorod-tot.