Sibirskoj narod

Sibirskoj narod — samokliaššoj polunošnoslovianskoj narod, predstavniki kakovo žyvut-žyrujut v Rosseje, Kazahstanu, SMD ji družnyh deržavah dyk. Vobča čislennosj nevedoma, de-to prikladno ot 5 do 20 miljonov liudiov. Verovšyki v kondovine pravoslavny, an jesj ji starovery (keržaki). Kliaššenna postatj sibiriakov-teh lekočut rossejskim govorom, an jesj ji svoj narodnod sibirskoj govor, kakoj pošti čo zadoh, an vo pokabyčivajut dyk. Na Aliaske-toj sibiriaki lekočut niniljčickoj pogovorkoj sibirskovo govora da aglickim govorom. Kondoviny sibirskovo pisjma dve — kirilica (zolotariovica ji makovica) da latinica.

Poroda
Sibirskoj narod-ot polniakom soskravšys vo 17-18 stogoddi, supojitsa von jiz trioh podnarodov — čaldony, keržaki ji sibirski kozaki.

Čaldony — samokliašša po čislennose podnarodnosj. Potemki poselencov s Polunošnoj Ruse-toj, kaki busovo guljdilisia s jasašnymi sibirskimi narodami (naprikad, s buriatami, jakutami ji družnymi). Žyrovyt po-na vsioj Sibire da ješšo na Aliaske.

Jesj dorodno roznyh skazkov, vodkelj pojdavšy čaldony-te. Na slyhe taka versija, čo čaldony prijdavšy s vumke Donu, čo ne podhriastovyvatsa ni jihnošnym polunošnoslovianskim bazoj govorom, ni žyznewriadom, da ji samo slovo "čaldon" jeto ne samonazviššo dyk. Samozviššo-to u jih "žohi", "starožyly".

Čaldonami jih stali kličatj užo v 19-20 vekah, poto čo panej ššytalosia, čo voni byvšy katoržany dyk. Jesj ješšo versija, čo slovo "čaldon" ajdat jiz mongoljskih govorov-ten, čo vobtamgovyvat "bezymennik".

Polunošny ruski liudy začali hojitj v Sibirj ješšo s 11 veku v pohody na Jugru-tu. Ne bylo vodnovo kakovo-to vremia, koda voni pojdaji gurjboj v Sibirj, Sibirj-ta zaselialasia pomalenjku dyk. Čaldonska narodnosj-ta sosklalasia v Glubinnoj Sibire na rubeže 15-16 vekov.

Čaldony-te deliutsa na taki vosobny aravy:


 * Lenski čaldony
 * Tomski čaldony
 * Tiumenski čaldony
 * Burunduki
 * Markovcy
 * Seljdiuki
 * Jindigiršyki
 * Zatajožny vesniaki
 * Kolymčany
 * Gurany
 * Kamčadaly
 * Karymy

Keržaki — pošedšy ot staroverov-teh, čo potom bežavšy v Sibirj v 17 stogodde ot prigniotu carskoj volosi-toj. Kličutsa keržakami jiz-za vumki Kerženec v Nižegorodskoj voblase-toj. Jimut toža polunošnorusku porodu. V Sibire-toj vobče vseh staroverov kličut keržakami, an jesj ji družny aravy sibirskih staroverov-teh:
 * Semejski keržaki
 * Kamenšyki
 * Poljski keržaki

Sibirski kozaki — pošedšy ot kozakov Jeriomy-tovo, čo povojevavšy Sibirsko hansvo-to ji postavivšy dorodny sibirski gorody (Toboljsk, Surgut, Taru, Tomsk, Jenisejsk, Krasnojarsk, Jirkutsk, Jakutsk ji družny) dyk. Supojilasia Jeriomina ratj jiz donskih, jajickih da zazastružnyh kozakov. An potem voni pereguljdivšys s čaldonami-temi, dyk jitj jeriominyh kozakov bylo mene, čem čaldonov-teh, ji voni pošti polniakom pridorožyvšys so čaldonami-temi. Potem sami čaldony stanovilisia kozakami ji začinali služytj v sibirskih gorodah moskovskomu cariu. Ot čaldonov-teh taperiča rozniutsa toko nekimi poldniovoruskimi šermačkami v govore ji frikativnym zykom G (ji to ne veze). Jesj taki aravy sibirskih kozakov-teh:
 * Omski kozaki
 * Jenisejski kozaki
 * Zabajkaljski kozaki
 * Semivumkovski kozaki
 * Amurski kozaki
 * Ussurijski kozaki