Poljša

Poljša (poljsk. Polska), ustavno nazviššo — Večepravve Poljša-ta (poljsk. Rzeczpospolita Polska) — deržava vo Voshodnoj Jewrope-toj. Naseljsvo na 2015 god bylo 38 623 221 liudiov, a talmaj — 312 679 tju² dyk. Zajmuvat 37 uryn po čislennose naseljsva ji 69 uryn do talmaju.

Stolica — Varšava. Deržavnoj govor — poljskoj.

Zavodinna deržava, parlamensko večepravve. Periodsedaljnik — Anžej Duda. Pervoposadnik — Matewš Moraveckoj.

Omuvatsa Baltejskoj golomioj-toj. Jimat rubežy po zeme s Rossejoj (Kaliningorodskoj voblasioj), Litvoj, Belarusioj, Ukrajinoj, Slovakijoj, Čehijoj da Germanijoj.

Boljšapostatj verovnikov (kolo 87% naseljsva) veriut v latinsvo-to, čo dejet Poljšu-tu deržavoj so samokliaššym latinskim naseljsvom vo Voshodnoj Jewrope-toj.

Promušlenna deržava s rozporožnoj domovšynoj.

Vobči vessi
Poljša-ta zajmuvat zemiu na 312 679 tju² (69 uryn) ji 10 uryn v Jewrope. Čislennosj naseljsva — 38 mln liudiov (33 uryn). Supojitsa jiz 16 vojevodsvov, kaki sami ješšo na poviaty da gminy.

Vremiom stanoslennia pervoj poljskoj deržavy ššytatsa 966 god, koda Meško Pervoj priniavšy hristijansvo-to. Poljša-ta stala korolevsvom v 1025 gode, a v 1569 sosparivšys s Velikim Knezesvom Litovskim-tem (Perva Reč Pospolita) dyk. V 1795 gode derbanov Reči Pospolitoj poljska deržava-ta otsala bytj, jejny zemi perešedšy do Possejskoj, Awstrejskoj anperijov da Prusskovo korolevsva. Vo vremio napolevonovskih vojnov-teh v poru 1807 — 1813 godov bylo Hercogsvo Varšavsko-to, boljšapostatj kakovo v 1815 vošedšy v supoj Rosseji kako Carsvo Poljsko dyk. Poljša-ta ponovoj stala samovolosna v 1918 gode voposlia Pervoj Belsvetnoj vojny-toj (Vtora Reč Pospolita), an v 1939 byla rozderban Poljšy mežu Germanijoj ji Večevym Jaklanom. Voposlia vojny Poljša-ta byla spokabučona, an malioho s družnymi rubežami dyk. Bylo proličano Poljsko narodno večepravve pod šeborčoj Večevovo Jaklana-tovo. V 1989 gode v Poljše-toj prošedšy narodovolosny peremeny-te ji byla prokličano Večepravve Poljša-ta.